192. Sproget udgør altså et system af fysiske kendetegn for tankebilleder, der gennem "talen" bliver manifesteret i lyd- eller hørelsesfrembringelser. Men det kan også manifesteres i synsfrembringelser. Sproget fremtræder da for os – ikke som tale, – men som "skrift". Når sproget fremtræder for os i form af skrift, vil det kun sige, at tankebilledernes fysiske kendetegn er manifesteret i en form, der i stedet for at indvirke på hørelsen indvirker på synet. De enkelte lydenheder, af hvilke "lydtegnene" er bygget op, har her fået hver sit "synlige" mærke eller tegn. Disse tegn kalder vi "skrifttegn" eller "bogstaver". Ved at sætte de enkelte bogstaver sammen efter dertil bestemte love opstår det, vi kalder "ordet" eller lydtegnenes "synlige" udtryk. At manifestere lydtegnenes synlige udtryk eller kendemærker er således det samme som "at skrive", ligesom at manifestere lydtegnene i udtryk for hørelsen vil være det samme som "at tale". Sproget kan således manifesteres i form af "det skrevne ord" og i form af "det talte ord" og er i begge tilfælde altså identisk med en fysisk overføringsproces af tankebilleder eller åndsrealiteter fra individ til individ.